Kam sa vybrať s celou rodinou na výlet či túru? Tipy Pravdy na miesta, kde získate výhľad i nadhľad. Príbehy rozhľadní si prečítate každý štvrtok.
Modra sa okrem nápoja bohov preslávila aj keramikou či osobnosťami ako Ľudovít Štúr, Ján Kalinčiak, Viliam Pauliny-Tóth, Svetozár Hurban-Vajanský, Ján Smrek či Vincent Šikula…
Istotne sa viacerí z nich z času na čas vybrali na prechádzky po okolí a zrejme ich kroky zaviedli aj na štyri kilometre vzdialený malokarpatský vrch Veľká homoľa vysoký 709 metrov.
Vrch sa díva ponad okolité kopce a je zároveň hrdým členom jedenástky hôr Malých Karpát, ktoré majú v rodnom liste viac ako 700 metrov.
Preto si ho už v roku 1894 miestny Modranský turistický spolok vybral za vhodné miesto na postavenie rozhľadne.
A možno práve tu, nad korunami stromov, vo vtáčej perspektíve, hľadali svoje inšpirácie slávni a talentovaní Modrania, na ktorých história nezabudne.
Druhá aj tretia
Po prvej nasledovala po vyše stovke rokov druhá rozhľadňa – drevenú 20-metrovú konštrukciu s niekoľkými poschodiami sprístupnili verejnosti v roku 2001.
Aj jej životnosť sa však skončila a mnohých milovníkov Karpát nemilo zaskočila správa o jej úplnom zrušení a demontovaní.
Keďže 360-stupňový výhľad do vzdialenosti až 150 kilometrov bol po celý rok, v každom období, obľúbenou atrakciou mnohých nadšencov prírody, v roku 2018 rozhľadňu na Veľkej homoli postavili do tretice.
Aj táto veža, veľmi podobná svojej predchodkyni, je vyrobená z dreva, meria 20 metrov a vďaka svojej výške, znásobenej mohutnosťou vrchu pod ňou, opäť dovoľuje fascinovane jastriť všetkými smermi.
Z vrchola kopca nie je vidieť nič, pretože je porastený stromami, no zo samotnej rozhľadne je kruhový výhľad na panorámu Malých Karpát, Považský Inovec aj Tribeč.
Zhora vidieť Podunajskú nížinu, časť Považia a dokonca aj Strážov.
A nie je nevyhnutné ostať len na Slovensku, za pekného počasia dovidieť až na rakúske Alpy, do Čiech, Rakúska či Maďarska.
Samotný výstup po schodoch na vyhliadkovú plošinu je bezproblémový a pohodlný, zvládnu ho aj deti.
Horné pozorovacie podlažie však nie je zastrešené a prefukuje ním.
Počas olovrantu padne dobre oddych na niekoľkých lavičkách pod Veľkou homoľou, neďaleký prístrešok poskytne malú úľavu aj počas náhlej zmeny počasia.
Ako na homoľu?
Najrýchlejšia trasa k rozhľadni vedie zo Zochovej chaty po červenej značke, priemerne rýchli putujúci by ju mali prejsť za hodinku.
Cesta nie je náročná, vedie prevažne cez les, čo padne vhod najmä v horúcom lete, a zvládnu ju aj „sviatoční“ turisti. Musia sa však pripraviť na strmejšie stúpanie v cieľovej (ne)rovinke.
Na vrchol sa tiež pomerne komfortne, aj keď za dlhší čas, dá dôjsť z modranskej Harmónie či priamo z centra mesta Modra, alebo aj z Pezinka, no táto cesta si vyžiada asi štyri hodiny chôdze.
S niekoľkými chvíľami navyše musia rátať tí, čo sa rozhodnú spestriť si cestu k rozhľadni zastávkami, napríklad návštevou prírodnej pamiatky Tisové skaly či observatória asi v polovici trasy.
Budova vedeckého pracoviska Univerzity Komenského ukrýva ďalekohľad vyrobený ešte v roku 1925, ktorý je stále funkčný. Táto lokalita sa volá Pri hvezdárni a je tiež akýmsi priesečníkom viacerých chodníkov.
Na spiatočnej ceste môžu turisti navštíviť Troch jazdcov, ku ktorým ich dovedie pokračujúca červená značka. Taký názov dostalo pozoruhodné skalné zoskupenie, ktoré svojou veľkosťou prevyšuje okolitý porast.
A ďalšia vyhliadka. Z Kukly
Komu by sa vyhliadky málili, tomu región ponúka hneď aj ďalšiu rozhľadňu – „trojbalkónovú“ Kuklu. Stojí na úzkom vrchole rovnomenného vrchu nad obcou Dubová, asi šesť kilometrov severne od Modry.
![Rozhľadňa Kukla.](https://ipravda.sk/res/2019/07/10/thumbs/rozhladna-kukla-nestandard1.jpg)
Kukla je vysoká len 564 metrov, no nachádza sa na peknom mieste, čo jej dodáva turistický potenciál. Aj keď je jej vrchol zalesnený typickým malokarpatským bukovo-dubovým porastom, vyhliadková veža čnie nad korunami stromov.
Z 12-metrovej drevenej rozhľadne vidieť navôkol Podunajskú nížinu, chrbty Malých Karpát a ďalšie vrchy, na ktoré upozorní ceduľka so šípkami na zábradlí hornej platformy.
Na východe sa na svahu vyníma hrad Červený Kameň, pod ním sa na nížine rozprestiera dedina Píla a ďalšie obce. Hore na najvyššie poschodia však vedú nezabezpečené rebríky, takže opatrnosť je pri výstupe namieste.
Vrcholu rozhľadne dominuje drevený kríž s uvedeným rokom 2007, keď ju postavili na mieste predošlej vyhliadkovej veže. Pod rozhľadňou sa na pripravenom ohnisku dajú aj opiecť klobásy alebo slanina.
Výlet na tento vrch je skutočne iba „turistickým skokom“, vhodným aj pre menšie, no húževnaté deti. K rozhľadni vedú viaceré cesty, napríklad zo Zochovej chaty, z Dubovej či z Píly.
Kto má okrem turistiky záľubu aj v lezení, príde si na svoje na Čertových zuboch – brale na západnej strane Kukly, ktoré je vyhľadávaným tréningovým miestom.
![Z Kukly je pôsobivý výhľad na hrad Červený Kameň.](https://ipravda.sk/res/2019/07/10/thumbs/cerveny-kamen-hrad-clanokW.jpg)
Kam na výlet: 7 tipov v okolí
- Červený Kameň – mohutný hrad na kremencovom brale
- Traja jazdci – zoskupenie kremencových skál, lezecká lokalita
- Medvedia skala a Čertove zuby – skaly vhodné na lezecký tréning
- Papiernička – zariadenie Kancelárie NR SR
- Skalnatá – vrch Malých Karpát s výškou 704 metrov a peknými výhľadmi
- Vysoká – 754 metrov vysoký vrch, túra pre náročnejších
- Čermákova lúka – miesto vhodné na táborenie či opekanie