Tipy redaktorov Pravdy na skvelé letné akcie. Kam a kedy ísť? Aké hviezdy tam vystúpia? Koľko stoja vstupenky?
Keď pred 60 rokmi slávnosti vznikli, známy choreograf a dlhoročný umelecký vedúci folklórneho súboru Zemplín Milan Hvižďák pri tom ešte nebol. Hneď od druhého ročníka už všetky ostatné pripravoval on.
„Zakladateľmi slávností boli môj brat Juraj Hviždák a Andrej Vestenický. Obaja boli učitelia a osvetári. Brat Juraj založil v Sobranciach folklórnu skupinu. Naštudoval s ňou jánske piesne a zvyky, s ktorými sa v roku 1959 zúčastnili na festivale vo Východnej, čo ich inšpirovalo, aby čosi podobné začali robiť aj u nás,“ hovorí Milan Hvižďák.
Robotni tiždzeň na valale
Zemplínske slávnosti za tie roky „putovali“ Michalovcami. Najprv vítali divákov na námestí, presunuli sa do amfiteátra, na hádzanársky štadión, dokonca aj na Šíravu, až kým pri rekonštrukcii Námestia osloboditeľov nepostavili uprostred pešej zóny tribúnu. Odvtedy sledujú diváci spevácke i tanečné vystúpenia tu.
![Zemplínske slávnosti](https://ipravda.sk/res/2019/08/05/thumbs/zemplinske-slavnosti-michalovce-clanokW.jpg)
„Prezentovali sme tunajšie súbory, ale pravidelne prichádzali aj kolektívy z poľského mesta Jarosław, zo španielskeho Villarrealu, z ukrajinského Užhorodu, zo srbskej Vojvodiny, ale aj Kanaďania, Američania, naše krajanské súbory, zahraniční hostia Východnej, Matice slovenskej,“ vypočítava Milan Hvižďák.
Vlani pripravil posledný program. Pred dvoma rokmi oslávil osemdesiatku, jeho súbor Zemplín šesťdesiatku, prišiel čas, aby aktivity prevzali mladí.
Slávnosti v jubilejnom, 60. ročníku režíruje Miroslav Kisty, ktorý ako tanečník začínal vo Hvižďákovom súbore.
„Zemplínske slávnosti sa snažia ostať regionálnym festivalom, v programoch prevažujú naše tradície. Folklórne súbory a skupiny sa tento rok predstavia v rôznych tematických programoch. Jeden z nich – Robotni tiždzeň na valale – ukáže tradičné remeslá scénicky stvárnené na javisku,“ približuje režisér Miroslav Kisty.
Zaujímavý bude aj program rómskeho etnika s tanečnou a speváckou skupinou, ktorá pôsobí pri ZŠ v Pavlovciach nad Uhom a na prehliadkach rómskych skupín obsadzuje popredné miesta. Diváci sa môžu tešiť na samostatné profilové celovečerné programy súborov Zemplín a Jurošík.
![Zemplínske slávnosti - sprievod folkloristov.](https://ipravda.sk/res/2019/08/05/thumbs/zemplinske-slavnosti-michalovce_01-clanokW.jpg)
„Všetci folkloristi si spolu zaspievajú a zatancujú v sobotu popoludní, keď sa bude konať tradičná škola tanca so zameraním na karičku. Sme zvedaví, aké množstvo ľudí sa do nej zapojí. Pozornosť sme v tomto ročníku upriamili aj na tradičný odev. V programe Odetí v kroji prevedieme divákov zmenami, vývojom a úpravami krojov podľa období. Tento program sa uskutoční v spolupráci s módnou návrhárkou Mišenou Juhasz, ktorá sa venuje dizajnu odevov z modrotlače,“ dodáva.
Nedeľný program bude venovaný deťom z regiónu a sólistom – tanečníkom a spevákom, ktorí pôsobili alebo ešte stále pôsobia vo folklórnom svete. Divákov potešia aj zahraničné súbory – rumunský Ardealul a moravský mládežnícky Holubek z Ostravy.
„Hosťom zo Slovenska bude Urpín z Banskej Bystrice, víťaz televízneho projektu Zem spieva a hudobné zoskupenie Cimbal Brothers. V programe je aj muzikál Divadla Drak z Prešova s programom Maľované na skle,“ konštatuje režisér programov slávností.
Lákajú aj na holubky
Sprievodné akcie 60. ročníka Zemplínskych slávností pripomínajú návštevníkom Michaloviec, čo sa chystá. V uliciach môžete stretnúť krojované dievčatá, živou pozvánkou sú aj predstavenia v obchodných centrách.
![Zemplínske slávnosti - sprievod folkloristov.](https://ipravda.sk/res/2019/08/05/thumbs/sprievod-folkloristov-michalovcami-zemplinske-slavnosti-clanokW.jpg)
„Návštevníci slávností budú môcť ochutnať tradičné holubky, ktoré v sobotu predpoludním pripravia folklórne skupiny z regiónu. Nedeľa patrí rodine a svätej omši. Folkloristi v krojoch sa na nej zúčastnia v rímskokatolíckom Kostole Narodenia Panny Márie a počas bohoslužby zaspievajú chrámové spevy. Popoludní sú pre deti pripravené tvorivé dielne tradičných remesiel,“ dodáva Miroslav Kisty.
Sám ako absolvent VŠMU a bývalý tanečník Lúčnice mal možnosť spoznať folklór takmer z celého Slovenska.
„Pre Michalovce som rarita. V mojom okolí poznám len málo ľudí, ktorí sa po štúdiu vrátia späť do Michaloviec. Ja som chcel vyštudovať, čo ma baví, a vrátiť sa späť do súboru, kde ma vychovali. Boli aj ponuky ostať. Sám profesor Nosáľ mi povedal: Neponáhľaj sa, to všetko tam ťa počká. Možno mal aj pravdu, no neľutujem,“ zamýšľa sa Miroslav Kisty.
Folklórny život na Zemplíne si stále udržuje svoju tvár najmä na dedinách vo folklórnych skupinách. V mnohých rodinách sa nedeľné popoludnie nezaobíde bez spevu.
Tradície vidieť na rodinných a spoločenských podujatiach, na svadbách a krstinách. Aj keď aktuálne registrujeme okolo seba mnoho folklórnych prvkov a tradičné umenie je „in“, v reálnych prejavoch sa vytráca.
![Zemplínske slávnosti](https://ipravda.sk/res/2019/08/05/thumbs/zemplinske-slavnosti-michalovce_02-clanokW.jpg)
Jedným z dôvodov je rýchly spôsob života. Moderná technika a vymoženosti doby nám často bránia zastaviť sa a venovať sa svojmu pôvodu.
„Stretnúť ľudí oblečených v kroji je už rarita, ale folklórne prvky sa do odievania vracajú a už to nasvedčuje, že tradičné umenie tu stále bude. Veď folklór sa vyvíja a aj to, ako žijeme dnes, je folklór. Slovo folklór znamená to, čo ľud vie. Nie že by sme dnes vedeli menej, len nevieme to, čo vedeli ľudia pred nami a oni zas nevedeli to, čo vieme my. Folklórne skupiny, súbory a všetci, čo uchovávajú naše tradície, majú dôležitú úlohu. Musia udržať to, čo tu bolo, a zachovať to pre ďalšie generácie. Treba však hovoriť divákovi pravdu, lebo potom sa náš tradičný folklór premení na niečo, čo v skutočnosti nebolo,“ uzatvára Miroslav Kisty.
Kam na výlet: 6 tipov v okolí
- 1) Zemplínska šírava je druhou najväčšou vodnou nádržou na Slovensku. Poskytuje množstvo príležitostí na vodné športy. V stredisku Kaluža sa nachádza moderný akvapark.
- 2) Hrad Vinné – zrúcanina pôvodne gotického hradu z 13. storočia nad obcou Vinné, vedie k nemu značkovaná turistická trasa. O rekonštrukciu i zaujímavé aktivity sa stará občianske združenie Zemplínsko-užská hradná cesta.
- 3) Morské oko – najväčšie jazero vo Vihorlatských vrchoch, národná prírodná rezervácia. Turistické chodníky vedú od Remetských a Zemplínskych Hámrov.
- 4) Sninský kameň (1 006 m. n. m.) – Vrcholové plošiny s nádherným výhľadom sú prístupné turistom pomocou železných rebríkov.
- 5) Klokočov – najvýznamnejšie gréckokatolícke pútnické miesto na Zemplíne. V chráme Zosnutia presvätej Bohorodičky z roku 1834 sa nachádza kópia zázračnej ikony Panny Márie. Hlavná púť sa koná v druhej polovici augusta.
- 6) Ruská Bystrá – obec v tesnej blízkosti hraníc s Ukrajinou. Stojí v nej chrám Prenesenia ostatkov svätého Mikuláša z roku 1730, ktorý je zapísaný v Zozname svetového kultúrneho dedičstva UNESCO.